Prenosimo | |||
Otvoreno pismo direktoru Rio Tinta - Koliko cena litijuma još treba da padne da biste odustali od rudnika u Jadru? |
![]() |
![]() |
![]() |
utorak, 20. avgust 2024. | |
1. Koja je to minimalna cena litijuma na svetskom tržištu, ispod koje Vam se ne isplati rudarenje litijuma u Srbiji? U poslednje dve godine cena mu je pala više od 80 odsto, a padaće, kažu procene, najmanje do 2030. Očekujem da od Vas stigne rutinski odgovor – da je litijum za Rio Tinto strateška sirovina, pa da cena u narednih desetak godina kompaniji nije presudna. Ali onda moje pitanje postaje: šta je presudno u Vašoj poslovnoj politici u Jadru? 2. Koja je interna stopa prinosa ovog projekta? Da pojasnim čitaocima: pitam gospodina Štausholma, koliku profitnu stopu Rio Tinto očekuje od ovog posla. A još više me zanima – koliko se ta profitna stopa menja sa padom cene litijuma?
3. Koji bi deo profita u projektu Jadar pripao Srbiji? Pošto govorimo o internoj stopi prinosa, naš udeo se lako računa i iznosi – nula. E sad, kad smo to razjasnili, ostaje pitanje – koliko novca Rio Tinto planira da izdvoji u cilju zaštite zdravlja, čiste vode i vazduha u Srbiji? Kada, u kom iznosu i za koje namene? I da, u kojoj dinamici? Zabrinuti smo, jer uporedo sa padom svetske cene litijuma, padaju prihodi i zarada Vaše kompanije, pa se pitam, čime ćete onda finansirati sve ove naše potrebe? 4. Ima li šanse da činovnicima Vaše kompanije objasnite da je pogrešno to što se, govoreći o budućnosti, pozivaju na „naučno utvrđene činjenice“, umesto, kako je nobelovac Robert Lukas davno napomenuo – kad govorimo o budućnosti, postoje samo očekivanja! Dakle, postoje procene (spekulacije), i projekcije, uz pridodate verovatnoće ostvarivanja. Bilo bi lekovito ako bi Vaši činovnici to usvojili, umesto da uglednim osobama zbog iznetih stručnih komentara prete „svim pravno raspoloživim sredstvima“ koja Vam stoje na raspolaganju. 5. Kako ocenjujete izjavu Vaših neimenovanih činovnika o doktorki Dragani Đorđević, naučnoj savetnici Instituta za hemiju, tehnologiju i metalurgiju Univerziteta u Beogradu, da njeni „neistiniti navodi dovode građane u zabludu“? Jesu li takvi odgovori, poslati uglednim srpskim ekspertima, umetnicima, ali i široj javnosti, zaista primereni Vašoj kompaniji, koja se trudi da spere sa sebe ljagu posle ogromne štete koju je Rio Tinto naneo Aboridžinima, razorivši svetilište u klisuri Jukan staro, kažu, 46.000 godina, gde su u jalovinu pretvoreni svi ljudski tragovi, uključujući pronađene pramenove kose, delove skeleta, itd?
6. Na kraju, imam spasonosni predlog: da se obe centrale kompanije Rio Tinto, i ona iz Londona i ona iz Melburna, lepo presele u Gornje Nedeljice. To za Vašu kompaniju ne bi bio nepremostiv trošak, a postigli biste punu transparentnost, koja Vam neprestano i nadasve nezasluženo izmiče. Tamo su Vam hrana, vazduh i voda savršeno čisti, a od trenutka kad se doselite – tako će i ostati. Zašto? Zato što će se sve odvijati „na održiv način i u skladu sa najvišim standardima Republike Srbije i Evropske unije“, kako nas Vaša kompanija svakodnevno uverava. Možemo li Vas, onda, očekivati u Nedeljicama? U očekivanju odgovora od Vas lično, ili osobe sa imenom i prezimenom i navedenom školskom spremom, koju Vi ovlastite da mi odgovori, zahvaljujem na izdvojenom vremenu i iskazujem Vam svoje poštovanje. Danica Popović, redovni profesor Ekonomskog fakulteta, Univerziteta u Beogradu, u penziji |