Културна политика
|
|
Владимир Кецмановић
|
среда, 29. мај 2013. |
Да ли је овај цитат Светин или је и њега негде пођонио – не знам. Искрено, волео бих да га је негде дрпио. Из истог разлога из ког се надам да, ако недотупавна синтагма и јесте, недотупавни и неписмени наслов текста није његов.
|
Културна политика
|
|
Александар Б. Ђикић
|
недеља, 19. мај 2013. |
Хоће ли се медији бавити тада рачуницом, колико нас Косово кошта. Али није важно. Важно је да сате, дане и ноћи проводимо уз Великог брата, Фарму, Гранд параде и хитове. А о себи и не морамо мислити. Други о нама мисле много више и темељитије.
|
Културна политика
|
|
Андреј Фајгељ
|
среда, 08. мај 2013. |
Ради се о историјској трагедији једног народа коме је слобода била вековни сан - све док се није обистинила. Својим односом према раду, одговорности и солидарности, ми већ два века поручујемо „Врати се ага“.
|
Културна политика
|
|
Раденко Тошић
|
четвртак, 04. април 2013. |
Луковићеви сљедбеници, који коментаришу текстове на Е – новинама и за чије коментаре уредништво сноси одговорност, ни мало не заостају за својим идолом.За њих је Милован Малић одвратно дијете одвратних родитеља, штене које ће једнога дана постати предсједник.
|
Културна политика
|
|
Станислав М. Томић
|
четвртак, 21. март 2013. |
Великог Брата није родила мајка Србија, али је он очито усвојен у нашу породицу. У отуђеном свијету модерни човјек од родбине једино има Великог Брата. Управо такав потребан је савременој цивилизацији. У његовом формирању традиција се намеће као препрека, зато јој треба одузети значај.
|
Културна политика
|
|
Александар Костић
|
среда, 20. март 2013. |
Заговорници формирања регионалних јавних сервиса истакли су да су у изради Нацрта закона учествовали само они који се противе њиховом постојању, док је већина присутних била одлучна у ставу да нишка НТВ мора да прерасте регионални јавни сервис.
|
Културна политика
|
|
Трифун Ристић
|
петак, 15. март 2013. |
Студенти су се жалили на лош квалитет наставе и неусклађеност градива с болоњским процесом, а „Независне“ су откриле да је Нурић 2009. успео да превари Министарство просвете и културе РС, које му је нострификовало и признало диплому доктора уставног права.
|
Културна политика
|
|
Маринко М. Вучинић
|
понедељак, 25. фебруар 2013. |
У току следеће 2014. године биће обележена 100-годишњица Првог светског рата. Нема потребе говорити колико је то значајна и знаменита годишњица за српски народ.
|
Културна политика
|
|
Маринко М. Вучинић
|
субота, 26. јануар 2013. |
Када се само погледа списак нових председника ресорних одбора може се се јасно видети да не постоји елементарни континуитет са ранијим деловањем, али је зато очигледно да се и даље наставља са кадровском праксом која је и довела до пораза на изборима.
|
Културна политика
|
|
Саша Бижић
|
среда, 23. јануар 2013. |
То им није било довољно, па је након дегутантно патетичног „протестног писма“ свјетској организацији и њеном челнику услиједило провидно и врло брзо раскринкано спиновање о некаквом „извињењу“, ни мање, ни више, него комплетних Уједињених нација.
|
|
Културна политика
|
|
Војислав М. Станојчић
|
понедељак, 27. мај 2013. |
Нека будућа анкета свакако би морала да потражи одговоре на питање како се односимо према сопственом језику,тачније колико га трпимо, јер, како је кренуло, све су већи изгледи да ће у некој не тако далекој будућности Срби потпуно запустити свој језик и прећи на енглески.
|
Културна политика
|
|
Мирослав Паровић
|
четвртак, 09. мај 2013. |
Поставља се питање због чега је ова дневна новина исфабриковала баснословне суме у том неистинитом тексту?! Да им је мотив била брига за новац грађана Србије, свакако да би прво проверили информације, што су врло једноставно могли да ураде, па да онда објаве чињеницама поткован текст.
|
Културна политика
|
|
Ђорђе Штефан
|
петак, 05. април 2013. |
У Србији систем тера младе да се убијају алкохолом, проституцијом и виртуелним вештачким животом, уместо да доприносе радом и производњом себи, земљи, свету, пријатељима, родитељима. У Србији систем мрзи свој народ, своју омладину, своју интелигенцију…
|
Културна политика
|
|
Владимир Кецмановић
|
понедељак, 01. април 2013. |
Замислимо човека који друге људе карактерише као “националистичке јуришнике”, а који, када му се скрене пажња да је управо он јуришник једног шовинистичког “лидера” одговара како је већ извесно време независни посланик!? Што ће рећи да већ годину-две није јуришник!?
|
Културна политика
|
|
Жељко Филиповић
|
четвртак, 21. март 2013. |
То што Јапанци користе чак четири писма за свој језик, није никаква „предност“ коришћења вишеазбучја. Они у истом тексту употребљавају до четири писма, према потреби, јер су на то принуђени из нужде и невоље.
|
Културна политика
|
|
Владимир Кецмановић
|
уторак, 19. март 2013. |
Сигурно је да има људи који не воле Мирка Ковача. Али, откуд претпоставка да су ти људи жалосни због његовог излечења? Могу да кажем да Мирка Ковача, баш као ни Филипа Давида, нити волим нити мрзим. Али им желим свако добро.
|
Културна политика
|
|
Владислав Ђорђевић
|
петак, 08. март 2013. |
Женску манипулативност препоручује и књига „Мушкарци су као рибе” (2008). То је један у низу женских „риболовачких” приручника. Да не буде неизвесности у погледу садржаја књиге побринуо се поднаслов: „Шта свака жена треба да зна о пецању мушкараца”.
|
Културна политика
|
|
Зоран Радовановић
|
уторак, 12. фебруар 2013. |
Интересантно је да многи образовани људи, у пуној мери увиђају проблем, али резигнирано констатују да је, с једне стране, накарадни термин „јавно здравље“ већ озваничен, а да у друштву у коме су могуће разне „Луке Београд“, ни за какав ангажман нема наде.
|
Културна политика
|
|
Владислав Ђорђевић
|
четвртак, 24. јануар 2013. |
Хрвати своје институције по правилу именују тако што на прво место стављају поименичени придев „Хрватски”. Срби своје институције по правилу именују тако да се у њима не појављује национално име. А када се и појављује то је обично тако што се на крају назива институције ставља назив државе у генитиву („Србије”).
|
Културна политика
|
|
Раденко Тошић
|
недеља, 20. јануар 2013. |
Посматрајући босански рат из београдске, кругодвојкашке перспективе, другосрбијанци су главна сазнања о том рату стекли из сумњивих и политизованих хашких оптужница, што им је било довољно да донесу коначан суд, евидентирају геноцид и припишу га Србима.
|
|