Културна политика
|
|
Жељка Бутуровић
|
недеља, 15. март 2009. |
У недавном броју “Времена” покренута је тема наставе математике, тј “баука математике“. Нажалост, у тексту је изостао критички осврт над обиљем укорењених предрасуда које се већ дуже време узимају здраво за готово о практично свакој дискусији о образовању.
|
Политички живот
|
|
Марко Јакшић
|
четвртак, 13. април 2017. |
Сутрадан, после референдума о изласку Црне Горе из Савезне Републике Југославије, примљен сам у кабинет ондашњег председника Владе Србије др Војислава Коштунице. Разговарали смо о протеклом референдуму. Сећам се да сам га тада питао зашто је Русија подржала излазак Црне Горе из заједничке државе. Рекао ми је, да ни њему то није јасно.
|
Коментар дана
|
|
Трифун Ристић
|
четвртак, 17. јануар 2013. |
На улице Париза изашло је тим поводом не „десетине хиљада“, већ много више – светски медији јављају да је на демонстрацијама било најмање 350 000 људи, што је процена полиције, док организатори тврде да их је било чак 800 000.
|
Културна политика
|
|
Миодраг Зарковић
|
понедељак, 09. март 2009. |
Да ли је Влади Дивцу фалила длака с главе што је, уочи америчких избора 2000. године, првих у САД на којима је имао право гласа, јавно поручио да ће заокружити Џорџа Буша, јер Алу Гору не може да опрости што је био у администрацији која му је бомбардовала отаџбину?!
|
Политички живот
|
|
Милица Којчић
|
уторак, 11. април 2017. |
Председница бирачког одбора на бирачком месту број 81 у Земуну, госпођа Нада Илић, ми је подметнула да потпишем записник који се потписује на крају. Потписивање тога приписујем свом неискуству, јер сам се тог јутра најмање надала оваквом епилогу. Очекивала сам да ћемо записник потписати и ујутру – на отварању, и увече – на затварању бирачког места
|
Коментар дана
|
|
Александар Костић
|
уторак, 15. јануар 2013. |
У освојеним областима исламисти организација АКУИМ и МУЈАО су наметнули бруталан облик шеријатског права, а у градовима Гао, Кидал иТимбукту су организовали јаке одбрамбене положаје са складиштима намирница и тунелима, што ће свакако знатно отежати планирано освајање севера.
|
Културна политика
|
|
Никола Танасић
|
понедељак, 09. март 2009. |
Друштву су за опстанак важнији државни универзитети, школе и гимназије, него Министарство просвете, битнија је Филхармонија од Министарства културе. Ако ова земља остане без Министарства културе, њена култура ће некако преживети. Ако остане без Филхармоније, спаса јој нема.
|
Политички живот
|
|
Маринко М. Вучинић
|
среда, 19. април 2017. |
Посебан проблем је што опозиција више нема утицај у дубини друштва. Она је маргинализована и нема јаких локалних представника,а остала је и без озбиљније инфраструктуре, иако се упорно позива на снагу своје организације, која је у последњим годинама ишчилела са губитком политичке моћи и власти.
|
Преносимо
|
|
Александар Тијанић
|
петак, 31. децембар 2010. |
Брине ме равнотежа немоћи Србије да идентификује сопствену болест, сопствену конструкциону грешку у нама која производи кризу и кад је свет у просперитету. Сем Тита, у време хладног рата пропустили смо сваку историјску прилику да поентирамо
|
Економска политика
|
|
Небојша Катић
|
уторак, 07. октобар 2008. |
Када се прашина слегне и када се преброје жртве, сасвим је могуће да Европа буде на већем губитку од САД. Коначни биланс „година које су појели скакавци” биће јасан тек када свет изађе из рецесије. |
|
Економска политика
|
|
Александар Радовић
|
петак, 10. октобар 2008. |
Државна интервенција би омогућила капитализму да контролише и усмерава економске токове тако да служе интересу целог друштва и не угрожавају социјалну правду.
|
Савремени свет
|
|
Афшин Шахи
|
среда, 05. август 2015. |
Врло мало труда је уложено у стварање ирачке нације и препреке су увек биле огромне. Курди, који су чинили око 17-20 % становништва, тешко су прихватали ирачки идентитет, а шиитска већина осећала се дубоко маргинализованом од стране политичке елите коју су чинили углавном Сунити.
|
Преносимо
|
|
Матија Бећковић
|
недеља, 28. новембар 2010. |
Шта су наши приоритети о томе не одлучује Србија. У том погледу је недужна. Све док неко однекуд не убризга мало већу гомилу лаког кеша, неће ником бити занимљиво о чему се деца у песку договарају.
|
Економска политика
|
|
Мирослав Н. Јовановић
|
среда, 08. октобар 2008. |
Готово је извесно, бар у теорији, да ће ЕУ прихватити Србију у наредном периоду. Али, шта ако нас ЕУ не прихвати или се распадне пре приступања Србије што је исто тако могуће? Ако имамо могућност распада држава, увек постоји и могућност савеза држава.
|
Савремени свет
|
|
Милош Војиновић
|
недеља, 09. август 2015. |
Када су ухватили Бин Ладена, пакистански обавештајци су закључили да је боље да о томе не обавесте своје западне савезнике. Држање заробљеног Бин Ладена био је начин да се по потреби врши притисак на ал-Каиду и Талибане. Херш показује да САД није могле без сарадње Пакистанаца да крене у операцију хватања бин Ладена.
|
Преносимо
|
|
Слободан Рељић
|
петак, 26. новембар 2010. |
Ирска је и Европска унија. Национални понос против интереса великих банака? Ко ће кога, питање је сад. Али, док се нешто битно у овом свету не промени мање-више свима је јасно да „национални понос“ нема шансе.
|
Економска политика
|
|
Бошко Мијатовић
|
среда, 08. октобар 2008. |
Финансијска криза коју доживљава западна Европа показује да европски, регулисанији финансијски модел уопште није отпорнији од америчког.
|
Савремени свет
|
|
Ђанандреа Гајани
|
четвртак, 06. август 2015. |
За Анкару, војна кампања против Исламске државе политички је корисна да се одговори онима који оптужују Ердогана за саучесништво са џихадистима, али би, у ствари, војна интервенција могла да прикрије циљеве који су много другачији од рата против калифата.
|
Културна политика
|
|
Лино Вељак
|
субота, 28. фебруар 2009. |
И тек је криза, тзв. финанцијска криза, која се на свјетском плану јасно очитовала ујесен 2008, реактуализирала питање љевице. Показало се да је посве слободно тржиште у својој бити аутодеструктивно, те тенденцијски води у катастрофу несагледивих размјера.
|
Политички живот
|
|
Миланко Шеклер
|
уторак, 28. март 2017. |
Иако господина Белог не познајем, сигуран сам, да би тај лик из бајке, након евентуалне победе, знао да се врати одакле је и дошао, доносећи Србији, тако потребно духовно отрежњење и излечење
|
|